![](img/logo-print.jpg)
Bugarski pisci u Zagrebu
Mjesec hrvatske knjige
08.11.2021. | ponedjeljak
Knjižnica Marije Jurić Zagorke
Početak događanja: 20:00 sati
U suradnji s Hrvatskim društvom pisaca ugošćujemo dvoje bugarskih pisaca - Albenu Todorovu i Georgija Gavrilova. Razgovor će moderirati Ivan Herceg i Ksenija Banović.
Albena Todorova, rođena je 1983. u Mahačkali, sada već nepostojećem SSSR-u. Odrasla je u Bugarskoj, u Sofiji, koju voli poput svoga rodnoga grada. Učila je japanski te radila kao predavačica i prevoditeljica do 2014. godine, kada akademsku karijeru zamjenjuje korporativnom. Živjela je u Japanu, Njemačkoj i Velikoj Britaniji, a u Bugarsku se vraća 2020. godine. Radi u oblasti korporativnih financija. Do sada ima tri objavljene pjesničke zbirke: poezija (stihotvorenija, samoizdat, 2014.), poezija od koje se živi (stihotvorenija, ot koito se živee, izd. Žanet – 45, 2018.) i Jedanaest sestara srpnja (edinajsette sestri na juli, izd. Žanet – 45, 2021.) Godine 2014. za zbirku poezija dobila je specijalnu nagradu za poeziju Ivan Nikolov, jednu od najpoznatijih pjesničkih nagrada u Bugarskoj.
Georgi Gavrilov rođen je 1991. u Sofiji. Učio je engleski, francuski i mađarski jezik. Godine 2014. diplomirao je na Odsjeku za fiziku na sofijskom Sveučilištu Sv. Kliment Ohridski, nakon čega je i magistrirao s temom Fizika jezgre i elementarnih čestica. Autor je triju zbirki poezije, knjige s poetskim impresijama prema slikama Valentina Diševa i mnoštva publikacija i kritičkih tekstova objavljenih u periodičnim izdanjima: elektronički časopis za književnost Krastoput, književni tjednik Literaturen vestnik, dnevne novine 24 sata, časopis Štastie, More, Stranica, Glosi itd.
Poezija mu je prevođena na turski, španjolski (za dvojezični elektronički zbornik sa 12 bugarskih autora mlađih od 35 godina Jamás olvidados / Hикога забравени / Nikada zaboravljeni) i arapski. Gavrilov je jedan od osnivača prostora za književnost i kulturu u Sofiji, nazvanog Hralupata.
Albena Todorova, rođena je 1983. u Mahačkali, sada već nepostojećem SSSR-u. Odrasla je u Bugarskoj, u Sofiji, koju voli poput svoga rodnoga grada. Učila je japanski te radila kao predavačica i prevoditeljica do 2014. godine, kada akademsku karijeru zamjenjuje korporativnom. Živjela je u Japanu, Njemačkoj i Velikoj Britaniji, a u Bugarsku se vraća 2020. godine. Radi u oblasti korporativnih financija. Do sada ima tri objavljene pjesničke zbirke: poezija (stihotvorenija, samoizdat, 2014.), poezija od koje se živi (stihotvorenija, ot koito se živee, izd. Žanet – 45, 2018.) i Jedanaest sestara srpnja (edinajsette sestri na juli, izd. Žanet – 45, 2021.) Godine 2014. za zbirku poezija dobila je specijalnu nagradu za poeziju Ivan Nikolov, jednu od najpoznatijih pjesničkih nagrada u Bugarskoj.
Georgi Gavrilov rođen je 1991. u Sofiji. Učio je engleski, francuski i mađarski jezik. Godine 2014. diplomirao je na Odsjeku za fiziku na sofijskom Sveučilištu Sv. Kliment Ohridski, nakon čega je i magistrirao s temom Fizika jezgre i elementarnih čestica. Autor je triju zbirki poezije, knjige s poetskim impresijama prema slikama Valentina Diševa i mnoštva publikacija i kritičkih tekstova objavljenih u periodičnim izdanjima: elektronički časopis za književnost Krastoput, književni tjednik Literaturen vestnik, dnevne novine 24 sata, časopis Štastie, More, Stranica, Glosi itd.
Poezija mu je prevođena na turski, španjolski (za dvojezični elektronički zbornik sa 12 bugarskih autora mlađih od 35 godina Jamás olvidados / Hикога забравени / Nikada zaboravljeni) i arapski. Gavrilov je jedan od osnivača prostora za književnost i kulturu u Sofiji, nazvanog Hralupata.