![](img/logo-print.jpg)
Hoćemo li sutra u kino
Tribina
28.03.2019. | četvrtak
Knjižnica Vjekoslava Majera
Početak događanja: 18:30
Borivoj Radaković, Jagna Pogačnik
Borivoj Radaković (Zemun, 1951.) na zagrebačkom Filozofskom fakultetu diplomirao je komparativnu književnost i jugoslavistiku. Osamdesetih je uređivao kulturnu rubriku u zagrebačkom Oku. Borivoj Radaković jedna je od značajnijih figura hrvatske suvremene književnosti, bez koje bi ona vjerojatno i izgledala ponešto drukčije. Od svoga prvog romana Sjaj epohe stalno uspješno pomiče i tematske i jezične granice unutar hrvatske književnosti. Početkom 90-ih, u vremenu koje je ubrzo postalo nesklono književnosti,(1) predstavio se kao autor bitno određen rock and roll kulturom s velikom sklonošću prema literarnim eksperimentima, pa čak možemo reći, i rubnim područjima tekstualnosti. Na samome kraju 20. stoljeća pak, kao supokretač FAK-a, bio je jedan od »krivaca« za vraćanje uvijek potrebne živosti u književna zbivanja, kao i za postanak knjige temom »vrijednom« medijske pažnje. Ima svojevrsnu posredničku ulogu upoznavanju hrvatske kulture s britanskom suvremenom književnošću, kao i obratno. Nju je imao, a i dalje ju ima, zahvaljujući svojem prevoditeljskom radu i brojnim poznanstvima s engleskim piscima. Objavio je djela: roman Sjaj epohe (Mladost, Zagreb, 1990.), zbirke novela Ne, to nisam ja (prvo izdanje 1993., Azur, Zagreb; drugo prošireno 1999., Celeber, Zagreb) i Porno (vlastita naklada, 2002., Zagreb), knjigu drama Plavi grad (Hena com, Zagreb, 2002.) u koju su uvršteni kazališni hitovi Dobro došli u plavi pakao (Kerempuh, 1994.), Miss nebodera za miss svijeta (Kerempuh, 1998.) i Kaj sad? (Kerempuh, 2002.; Beogradsko dramsko pozorište, 2003.) te izbor iz vlastite proze Jako (Rende, Beograd, 2003.). Priredio je izbor iz lezbijske poezije Dvije (Perun, Zagreb, 1992.). Prevodi, među ostalim, djela H. Kureishija, W. Burroughsa, B. Gifforda. ... 2015. objavio je roman Što će biti s nama, a najnovijim svojim romanom Hoćemo li sutra u kino (VBZ, 2018). „Ljubavni trokut, ljubomora, fluidni spolni i društveni identiteti, seksualni tabui, društvene frustracije, načini na koje se grade i urušavaju naši intimni svjetovi – sve su to teme u koje duboko zasijeca ovaj obimom mali, ali transgresivan i u kontekstu hrvatske književnosti važan roman, kako u osvrtu na Radakovićevu novu knjigu ističe pisac Zoran Ferić”.Jagna Pogačnik (Zagreb, 1969.) diplomirala je kroatistiku i južnoslavenske filologije na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Od 2000. g. djeluje kao samostalna književna kritičarka i nagrađivana prevoditeljica. Napisala je više od desetaka predgovora i pogovora za knjige suvremenih hrvatskih prozaika. Od 2000. godine redovito piše kritike, prati domaću proznu produkciju, te jedna od osnivačica i članica žirija Nagrade «Jutarnjeg lista» za domaću prozu. Kritički tekstovi prevođeni su joj na slovenski, njemački i francuski jezik. Objavila je Prodavaonica tajni, izbor iz hrvatske fantastične proze, Znanje, Zagreb, 2001. Backstage, Izabrane književne kritike, Pop&Pop, Zagreb, 2002.
Pssst! Knjige govore, (s Milovanom Tatarinom suautorica čitanke za 5. razred osnovne škole), Profil, Zagreb 2003. Objavila je Seks&grad, izbor iz nove hrvatske proze , Matica hrvatska, Osijek, Proza poslije FAK-a, Profil, Zagreb 2007., Tko govori, tko piše (antologija suvremene hrvatske proze), Zagrebačka slavistička škola, Zagreb 2008., Kombajn na književnom polju, HDP i Jesenski&Turk, Zagreb, 2012. Sa slovenskoga jezika prevela je stotinjak književnih i stručnih tekstova objavljenih u periodici, desetak radio drama, te petnaest knjiga suvremenih slovenskih prozaika. Za prevođenje je 2000. godine nagrađena međunarodnom nagradom «Kulturkontakta» iz Beča. Svojim tjednim prikazima novih knjiga i prijedlozima za čitanje na HRT-u, ima velik i značajan utjecaj na čitanje u nas.